Přehled konzultačních otázek a formulář pro odpovědi

Respondent (jméno a příjmení / název organizace)

1. Souhlasíte s popisem současného stavu v sektoru pojišťovnictví a s identifikovanými problémy?

Odpověď:

2. Jaké kroky považujete v současné době za klíčové pro účinné zlepšení poměrů v oblasti distribuce pojištění?

Odpověď:

3. Jaké problémy či regulatorní záměry v oblasti distribuce pojištění byly z Vašeho pohledu dosud Ministerstvem financí konzultovány nedostatečně?

Odpověď:

4. Je podle Vás z hlediska tuzemského trhu přiměřený rozsah výjimky, tak jak jej stanoví čl. 1 odst. 3 a 4 směrnice IDD?

Odpověď:

5. Existují podle Vás důvody k tomu, aby byla v zákoně o distribuci pojištění stanovena oproti Směrnici působnost širší (např. zúžením hodnotové hranice)?

Odpověď:

6. Považujete za vhodné zavádět v zákoně o distribuci v pojišťovnictví kategorii zprostředkovatele doplňkového pojištění? Jak by taková kategorie měla být případně definována?

Odpověď:

7. Považujete za vhodné, aby případné vymezení ZDP odpovídalo kategorii zprostředkovatele vázaného spotřebitelského úvěru (ve smyslu vládního návrhu zákona o spotřebitelském úvěru)?

Odpověď:

8. Jaké spatřujete hlavní problémy při tzv. flotilovém způsobu sjednávání pojištění?

Odpověď:

9. Považujete za vhodné upravit v zákoně o distribuci v pojišťovnictví tzv. flotilová pojištění? Pokud ano, je z Vašeho pohledu přiměřená úprava navrhovaná v novele zákona č. 38/2004 Sb. z r. 2015?

Odpověď:

10. Jaké regulatorní požadavky považujete ve vztahu k likvidátorům pojistných událostí za žádoucí a přiměřené?

Odpověď:

11. V jakém právním předpisu by měla být případná úprava samostatných likvidátorů pojistných událostí v budoucnu obsažena?

Odpověď:

12. Souhlasíte se záměrem definovat (pro potřeby evidence činnosti zprostředkovatelů a pro stanovení odpovídajících kvalifikačních požadavků) tzv. skupiny odbornosti?

Odpověď:

13. Jaké skupiny odbornosti by měly být v pojišťovnictví definovány? Považujete za potřebné revidovat jejich podobu oproti návrhu novely ZPZ s ohledem na některé nové instituty vymezené směrnicí IDD?

Odpověď:

14. Jakou formu prokazování kontinuální odborné přípravy distributorů pojištění upřednostňujete (zkouška, školení)?

Odpověď:

15. Po jakém období výkonu činnosti by měl distributor skládat obnovovací zkoušku, byla-li by zavedena?

Odpověď:

16. Jakým způsobem by mohla být ověřována kredibilita odborné přípravy v situaci, kdy by jí nevykonávala akreditovaná osoba?

Odpověď:

17. Jakým způsobem doporučujete v požadavcích na kontinuální odbornou přípravu zohlednit specifika, o kterých hovoří Směrnice (povaha produktů, typ distributora atd.)?

Odpověď:

18. Jaký způsob provedení požadavků směrnice IDD do zákona o distribuci v pojišťovnictví preferujete?

Odpověď:

19. Které z platných informačních povinností podle Vašeho názoru nemají významný přínos ve vztahu k informovanosti spotřebitele (tj. jsou plněny jen formálně a nepřinášejí spotřebiteli informace důležité pro jeho „nákupní“ rozhodnutí)?

Odpověď:

20. Na jaké informační povinností naopak doporučujete klást důraz (a jak tento důraz vhodně promítnout do nové právní úpravy)?

Odpověď:

21. Doporučujete využít směrnicovou diskreci a zavést povinnost pojišťovacího zprostředkovatele informovat klienta o výši své odměny?

Odpověď:

22. Jak by podstata uvedené povinnosti mohla být formulována pro přímý prodej pojištění pojišťovnami, kde se problém střetu zájmů rovněž může vyskytovat?

Odpověď:

23. Měl by zákon o distribuci v pojišťovnictví – s cílem zvýšit transparentnost klíčových informací pro spotřebitele – upravit způsob, jakým může pojišťovna uplatňování počátečních nákladů pojištění (alokační procenta, počáteční jednotky) prezentovat před klientem?

Odpověď:

24. Ke kterému pojetí poradenství se v sektoru pojišťovnictví přikláníte – a) k poradenství jako k možnosti, b) k poradenství coby povinnosti, nebo c) k jiné úpravě poradenství?

Odpověď:

25. V případě, že by poradenství bylo definováno jako povinnost, pro jaký okruh produktů byste v takovém případě doporučovali umožnit výjimku (tj. režim „execution-only“)?

Odpověď:

26. Jaká by měla být případná „jiná úprava poradenství“?

Odpověď:

27. Co by mělo být hlavním rozpoznávacím znakem poskytování poradenství v pojišťovnictví, na základě kterého bude možné určit, zda se mají, či nemusejí uplatnit příslušná pravidla jednání (skutečnost, že byla vyslovena individuální rada; pouhé sdělení, že dochází k poskytování rady apod.)?

Odpověď:

28. V čem mají být pravidla jednání a případné jiné požadavky (např. na odbornost) při/pro poskytování poradenství přísnější oproti takové distribuci pojištění, při kterém poradenství poskytováno není?

Odpověď:

29. Považujete za opodstatněné, aby poradenství mohly v určitém rozsahu (jakém?) poskytovat rovněž pojišťovny? Bylo by v takovém případě vhodné stanovit více režimů poradenství – např. nezávislé a ostatní?

Odpověď:

30. Nakolik by se měla lišit sada povinností vážící se k poradenství o pojištění s investiční složkou od poradenství k ostatním pojistným produktům?

Odpověď:

31. Jaké doplňkové produkty nebo služby, které nejsou pojištěním (ve smyslu čl. 24 odst. 1 směrnice), bývají, resp. mohou být nabízeny k pojištění?

Odpověď:

32. Měla by ČR využít diskreci umožněnou článkem 24 odst. 7? Pokud ano, v jakém smyslu (pro jaké situace)?

Odpověď:

33. Jakým způsobem by měla ČR splnit povinnost stanovenou článkem 15 (k zajištění postupů pro mimosoudní řešení sporů) s ohledem na různé pojistné produkty, různé typy zákazníků, různý obsah sporu a již existující instituce řešení sporů na finančním trhu?

Odpověď:

34. Na základě čeho může být pojistný produkt již před svým uvedením na trh vyhodnocen jako (pro určitý cílový trh) potenciálně nevhodný? Lze takové „nevhodné produkty“ identifikovat na současném tuzemském trhu?

Odpověď:

35. Jste-li pojišťovnou, provádíte přezkum souladu sjednané pojistné ochrany s potřebami konkrétních klientů, jedná-li se zejména o produkty rezervotvorného pojištění? Pokud ano, jak?

Odpověď:

36. Jaké cílové trhy (resp. cílové skupiny klientů) lze v případě pojistných produktů obecně definovat (s ohledem na plnění povinností týkajících se produktového managementu – viz pododst. 3 a 4 čl. 25 odst. 1)?

Odpověď:

37. Souhlasíte s tezí, že registr smluv může představovat nástroj omezující přepojišťování?

Odpověď:

38. Jaká naopak spatřujete ve fungování registru pojistných smluv možná úskalí?

Odpověď:

39. Jaké typy pojistných smluv by měly být obsahem takového registru?

Odpověď:

40. Považujete za žádoucí, aby vznik a fungování registru pojistných smluv byly upraveny právním předpisem?

Odpověď:

41. Kdo by byl vhodným či možným provozovatelem takového registru? Měla by být (a případně jak) činnost takového provozovatele regulována?

Odpověď:

42. Kdo by měl na provoz registru dohlížet?

Odpověď:

43. Považujete za vhodné, aby Česká národní banka vykonávala dohled nad neoprávněným podnikáním v sektoru pojišťovnictví?

Odpověď:

44. Jiný podnět, komentář.